KURZUS: Anyagismeret

MODUL: Fémek és ötvözetek egyensúlya

9. lecke: A fémes szerkezeti anyagok előállítása

|  | A fémkohászat fő folyamatai A nyersvasgyártás lényege, alapanyaga A nagyolvasztó részei, működése Direkt, indirekt redukció A nagyolvasztóban lejátszódó folyamatok A nyersvasgyártás termékei, jellemzői Az acélgyártás lényege Az LD acélgyártás folyamatai (frissítés, dezoxidálás, csapolás) Elektroacélgyártási eljárások, jellemzőik Az acélok utókezelésének célja, fajtái A folyékony acél leöntésének módszerei, jellemzőik Az alumíniumgyártás folyamatai A bauxit feldolgozás folyamata A fém alumínium előállítása, a folyamat jellemzői
|  | A tartalom feldolgozása a következő követelmények teljesítését segíti:
|  | kiválasztani a nyersvasgyártás főbb alapanyagait, a gyártóberendezés típusát és a gyártási folyamat alapelvét kiválasztani a fémes szerkezeti anyagok gyártásának jellemzőit sorba rendezni az alumíniumgyártás főbb lépéseit kiválasztani az öntészeti és acélgyártási nyersvas közötti eltéréseket definiálni az acélgyártás elvét kiválasztani a csillapítás célját és az eljárás elvét kiválasztani az ötvözött acélgyártás módszerét kiválasztani az alumínium kohászat technológiai jellemzőit kiválasztani az öntési eljárások főbb jellemzőit
|  | A fémes szerkezeti anyagokat a földkéregben található ércekből nyerik. Az ércek a fémet általában valamilyen nem fémes elemhez kötött formában pl. oxid, vagy szulfid stb. tartalmazzák. A fémet az érc kitermelése (bányászat), előkészítése után kohászati (metallurgiai) folyamatokkal állítják elő.
|  | A fémkohászat főbb folyamatai
1. ábra. A Dunai Vasmű távlati képe
|  | Az egyes fémek előállításánál a folyamatok hasonlóak. Ezek:
|  | Érc előkészítés (törés, őrlés, szétválasztás) Nyers fém kinyerése A nyers fém finomítása Ötvözés Öntés kokillába
|  | Vas - és acélgyártás
|  | A vas- és acélgyártás műveletei három nagy csoportba sorolhatók. Ezek
|  | Nyersvasgyártás Acélgyártás Az acélok utókezelése
|  | Vas- és acélgyártás folyamata
|  | Nyersvasgyártás
|  | A föld külső szilárd kérge különböző becslések szerint 4,2-5% vasat tartalmaz. Ennek nagy része a vas gyakorlati előállítására nem alkalmas. Az iparban vasércnek csak azt a kőzetet nevezzük, amelyben a vas oxigénhez kötött, vagy könnyen oxiddá alakítható és olyan a vastartalma, hogy abból a vas gazdaságosan kinyerhető.
|  | Folyamata: a vasat vasércből koksz segítségével (C) nagyolvasztóban redukálással állítják elő Kiinduló anyag: vasérc Mágnesvasérc (Fe3O4) 50-70% Fe Vörösvasérc (Fe2O3) 40-60% Fe Barnavasérc (2FeO.3H2O) 30-50% Fe vastartalmú ipari melléktermékek pl.: vörösiszap, acélgyártási salak stb. Végtermék: nyersvas
|  | Nagyolvasztó
|  | A nagyolvasztó nagyméretű aknás kemence több szám köbméter befogadóképességű több emelet magas. Kívül hegesztett acélköpeny, belül tűzálló falazattal. A falazat hűtéséről külön hűtőrendszer gondoskodik.
|  | A berendezés folyamatos üzemű, beindítás után több évig üzemel. Folyamatos üzemben az egész akna tele van anyaggal. A legmagasabb részén a toroknyíláson adagolják be a redukálandó elegyet, a kokszot és a salakképző anyagot.
|  | Alul a csapoló nyíláson csapolják az olvadt salakot illetve a nyersvasat. A fúvósíkon kb. 1000 C°-os levegőt fúvatnak be, illetve rásegítésként a koksz pótlására földgázt. A keletkező gázok felfelé haladnak és a toroknál távoznak.
|  | Mit adagolnak a nagyolvasztóba?
Pl. vörösiszap, acélgyártási salak (nagy FeO tartalma van stb.) |  | Vasérc+ vastartalmú ipari melléktermék salakképző anyagok (elsősorban mészkő) koksz (feketeszénből)
|  | A koksz feladata
|  | elégésével fűt redukáló gázt fejleszt (CO) redukál (izzó C)
|  | Mi szükséges még a nagyolvasztó működéséhez?
|  | A koksz elégetéséhez levegő léghevítőkben a torokgáz elégetésével előmelegítik oxigénnel dúsíthatják hűtővíz a falazat hűtésére (többszörösen biztosított)
|  | A nagyolvasztó működése
|  | A betét vasércet, kokszot salakképző anyagokat tartalmaz.
|  | A redukáló olvasztás hőenergiáját koksz illetve rásegítésként földgáz elégetésével biztosítják. A jobb hőháztartás érdekében a levegőt előmelegítik.
|  | A vasoxidok redukcióját kontakt (direkt) módon a koksz karbonja, illetve indirekt módon a koksz égésekor képződő szénmonoxid végzi.
|  | A redukáló olvasztás alatt a következő folyamatok mennek végbe:
|  | A vasoxidok redukciója vassá Az elegy megolvadása (A vasolvadék mellett a meddő olvadt salakot képez. Ehhez salakképző adalék is kell!) Az olvadt vas oldja a karbont, így kb. 4% C nyersvas jön létre
|  | Adagolás: érc, koksz, salakképző anyag Hőenergia ellátás: koksz, befújt levegő (300-1600 C°) Folyamat: a vasoxid redukciója Indirekt: CO ⇒ CO2 Fe2O3 + 3CO ⇒ 2 FeO + 3 CO2 FeO + CO ⇒ Fe + CO2 Direkt: C ⇒ CO FeO + C ⇒ Fe + CO Termék: nyersvas, kohósalak, torokgáz
|  | A nagyolvasztóban lejátszódó folyamatok
|  | A meleg levegő fölfelé haladva elégeti a koksz egy részét, ezzel biztosítja a redukáló olvasztás energiaigényét.
|  | A fúvósík felett az izzó koksz (1400 - 1500 C°) a vasoxiddal érintkezve direkt redukciót hajt végre.
|  | A koksz elégéséből származó szénmonoxid (CO) pedig a magasabban lévő zónában (700 - 1100 C°) indirekt redukcióval redukál. Ez utóbbi az oxigéntartalom kb. 50 %-át tudja elvonni.
|  | A befúvatott levegő valamint az égéstermékek (N2, CO2, H2O és CO ) gázelegyet alkotnak, mely a felső zónában szárítja és előmelegíti a betétet. A gázelegy a toroknyíláshoz illeszkedő vezetéken mint torokgáz távozik.
|  | A megolvadt fém és salak a még meglévő és elégésre váró kokszon átcsepeg és a medencében gyűlik össze, ahonnan a csapolónyílásokon át tűzálló falazattal ellátott üstökbe csapolják.
|  | A nyersvasgyártás termékei
|  | Folyékony nyersvas folyékonysalak torokgáz
|  | A nyersvas csapolása
4. ábra. A nyersvas csapolása
|  | A nyersvasgyártás melléktermékei
|  | folyékony salak elsősorban az építőipar használja fel torokgáz alacsony fűtőértékű gáz, elsősorban a levegő előmelegítésére
|  | Acélgyártás
|  | A nyersvas nagy karbontartalma miatt rideg, csak öntéssel dolgozható fel. Az alakítható fémet az acélt, újabb kohászati eljárással az acélgyártással állítják elő.
|  | Folyamata: a nyersvas karbon tartalmának és a káros szennyezők koncentrációjának csökkentése oxidációval Kiinduló anyag: Acél nyersvas Végtermék: Acél Előnyök: Szilárdság és szívósság növekedés Alakíthatóság javulás
|  | Az acélgyártás alapvető folyamata az oxidáció vagy frissítés, amely a C és a szennyezők mennyiségének csökkentése kiégetéssel (oxidáció).
|  | A frissítés során a vas is oxidálódik, ami káros, ezért az acél vasoxid tartalmát csökkenteni kell. A folyamat a dezoxidáció, és olyan elemekkel történik, amelyeknek nagyobb az oxigénhez való affinitása, mint a vasnak. Ha az acél csak Mn-al dezoxidáljuk az ún. csillapítatlan acélt kapjuk, ha a dezoxidálás Mn, Si és Al segítségével történik az acél csillapított. A csillapított acél gáztartalma kisebb. A dezoxidálást követi az esetleges ötvözés, majd a csapolás. Az acélgyártó eljárások közül, ma a legelterjedtebb az LD konverteres eljárás, ezért azt ismertetjük.
|  | LD konverteres acélgyártás
|  | Elrendezés: körte alakú billenthető konverter Betét: acélhulladék, folyékony nyersvas, adalékanyagok Égés táplálása: oxigén befúvással Hőforrás: a karbon és szennyezők kiégésének hője Végtermék: 0,25-0,3% C-tartalmú acél
|  | Az LD eljárás folyamatai
|  | Adagolás, az alapanyagok bejuttatása Frissítés oxigén gázzal, C és szennyezők kiégetése Utókezelés: dezoxidálás, csillapítás Ötvözés igény szerint Csapolás Öntés
|  | Adagolás
|  | Alapanyag:
|  | folyékony nyersvas Ócskavas Salakképzők
6. ábra. Folyékony nyersvas adagolása az LD konverterbe
|  | Frissítés vagy oxidáció
|  | Célja: a nyersvas C tartalmának és szennyezőinek csökkentése oxidációval LD konverter 99% tiszta O2 a fúvatási idő 18-20 perc a S és P tartalom csökkentésére mészpor
7. ábra. Frissítés az LD konverterben
|  | Dezoxidálás vagy csillapítás
|  | Mn, Si, Al adagolás az acélgyártás végső fázisában Hatására a vasoxidból szilicium-dioxid vagy aluminium-oxid keletkezik, amely a salakba távozik Öntéskor az acélban nem keletkeznek gázhólyagok - ez a csillapított acél
|  | Csapolás
|  | A folyékony acélt tűzálló falazattal ellátott üstbe csapolják
8. ábra. Csapolás a konverterből
|  | Konverteres acélgyártás
9. ábra. Konverteres acélgyártás
|  | Elektro-acélgyártás
|  | Az elektroacélgyártást elsősorban az ötvözött acélok előállítására használják. Történhet ívfényes és indukciós kemencében.
|  | Ívfényes kemencében Fémolvadék és/vagy szilárd betét Hőt az elektródák és olvadék közötti ív fejleszt Jól szabályozható, tiszta acélokat lehet gyártani Indukciós kemencében Szilárd betét Hőforrás az indukált áram Joule-hője (transzformátor hatás) Acél ötvözés, átolvasztás a fő cél
|  | Ívfényes acélgyártó kemence
10. ábra. Ívfényes acélgyártó kemence
|  | Az elektroacélgyártáskor a szilárd betét megolvasztásához szennyezőket nem tartalmazó energiaforrást, a villamos energiát használják.
|  | Az ívfényes kemence hengeres acél köpenyű, tűzálló falazattal bélelt, homorú fenékrészű kemence, amelynek a boltozata acélkeretbe foglalt tűzálló téglákból épült és elfordítható illetve leemelhető az acélhulladék berakásához. A kemencék billenthetők és általában 50-250 t befogadóképességűek.
|  | A betét szilárd halmazállapotú acélhulladék, ócskavas, salakképzők stb. Az egy-egy fázisra kötött elektródok közötti áramkör a folyamat indításakor a szilárd betéten keresztül záródik. A nagy zárlati áram hatására az elektród szilárd betét közötti nagy átmeneti ellenálláson jelentős hő képződik, amely a salak és a fém kis részének elgőzölgéséhez, illetve megolvadásához vezet. A megolvadt anyag eltávozása után kialakul a villamos ív.
|  | Indukciós acélgyártó kemence
11. ábra
|  | Az indukciós acélgyártás során a hő a betétben keletkezik. Az áram Joule hője melegíti a betétet. Az indukciós eljárást elsősorban az erősen ötvözött acélok előállítására használják. Ebben a berendezésben "keverik össze" a más módszerrel előállított acél az ötvözőelemekkel.
|  | Az acélok utókezelése
|  | A hagyományos gyártás során a folyékony acél a levegőből oxigént, nitrogént és vízgőzt vehet fel (a vízgőz nagy hőmérsékleten felbomlik hidrogénre és oxigénre). A magas gáztartalom és az acélgyártás során az acélban maradt nemfémes zárványok rontják az acél minőségét. Ezért a nemesacélokat és a szerszámacélokat sok esetben fokozott gondossággal gyártják illetve a szennyezők mennyiségének csökkentése érdekében kezelik.
|  | Sugárvákumozás: folyékony acélsugár öntése vákumban, erős gáztalanodás Vákumívfényes átolvasztás: katód az acélrúd, anód a réz kád, ív hatására az acél megolvad, a vákumban gáztalanodik Elektrosalakos átolvasztás: az elektrolizáláskor a megolvadt salakon átfolyó acél gáz- és szennyező tartalma lecsökken
|  | Az acél sugárvákumozása
12. ábra. Az acél sugárvákuumozása
|  | Az acél vákuumozásának célja elsősorban a gáztartalom csökkentése, de ezzel csökken a zárványosság is.
|  | A vákuumozás lényege az, hogy az olvadékban oldott gáz mennyisége a hőmérsékletnek, az adott gáznak a fémben kifejtett aktivitásának és az olvadék feletti gáztérben az adott gáz parciális nyomásának függvénye. Ha csökkentem, pl. a gáz parciális nyomását az olvadék feletti gáztér nyomásának csökkentésével, a gázok a fémolvadékból eltávoznak. A gáztalanítás hatásossága az olvadék "megmozgatásával" növelhető.
|  | Üstmetallurgiai eljárások
|  | Célja lehet:
|  | dezoxidálás ötvözés gáztalanítás (pl. argon gázzal átöblítés) stb.
13. ábra. Üstmetallurgiai eljárások
|  | Az üstmetallurgiai eljárások során az üstbe csapolt acél kezelik.
|  | A maradék szennyezők eltávolításának hatásos módszere a szilárd anyag injektálása az olvadt acélba. Ezzel a módszerrel csökken az adagolt anyagok kiégési vesztesége, az ötvözés hatékonysága javul és olyan anyagok is a fürdőbe juttathatók, amelyek hagyományos módszerekkel nem vagy csak nagy veszteség árán.
|  | Az injektálás egy a fürdőbe bemerülő lándzsán keresztül nagynyomással befúvatott gázzal történik. A gáz magával ragadja a szilárd aprószemcsés reagens (dezoxidáló ill. ötvöző) anyagot. A fürdőbe jutó 0,6-1,6 MPa nyomású gáz- és a szemcsesugár hevesen keveri a fürdőt, javítja ezzel az oldódást és a kémiai reakciók végbemenetelének feltételeit. Ezzel a módszerrel hatásosan csökkenthető a zárványtartalom.
|  | Az acél primer leöntése
|  | Cél: a megolvadt acél szilárdítása további feldolgozásra alkalmas formában
|  | Formái:
|  | Tuskó öntés (kokilla öntés) Folyamatos öntés Acélöntvények előállítása
|  | Az acél kokillaöntése
|  | A felsőöntés során az acélsugár a kokilla felső nyitott szelvényén keresztül az alátétlapra , majd a kokillában emelkedő folyékony acélra zuhan.
|  | Az alsó öntés a közlekedő edények elvén alapszik. A leszállócsatornába öntött fém a középen elhelyezkedő ún. "királytéglában" eloszlik és az egyes kokillákba jut.
16/a ábra. Fénykép az alsó öntésről
16/b ábra. Fénykép a felső öntésről
|  | Folyamatos öntés
|  | A folyamatos öntőművek 1950-től kezdődően rohamosan terjednek. Ez az öntési mód tetszőleges hosszúságú, szívódási üregektől mentes termékek (FAM= folyamatosan öntött acélbuga) gyártását teszik lehetővé.
|  | Az öntés teljesen automatikus. Az öntés megkezdésekor a vízhűtéses un. áteresztő kokillába (ún. kristályosító) egy rudat (ún. kristályosító rúd vagy vaktuskó) emelnek be. A rúd feladata, hogy az öntés előtt alulról lezárja a kristályosítót, majd a hozzádermedő szálat a segítségével kihúzzák az áteresztő, kristályosító kokillából.
17. ábra. Folyamatos öntés
|  | Kokilla- és folyamatos öntés összehasonlítása
|  | Kokilla öntés
|  | Jelentős alakítási energiát igényel a további feldolgozás Nagy az anyagveszteség a felöntés és a kéreg eltávolítása miatt Nagy méretű tömbök, táblák alakíthatók ki
|  | Folyamatos öntés
|  | Rudak, széles szalagok alakját jobban megközelíti (kb. 100x100) Emiatt az anyagveszteség kicsi, a rúd azonnal tovább hengerelhető Ahol a méretek engedik, csak ott alkalmazható
|  | Öntés további olvasztással (öntéssel) való feldolgozáshoz
|  | A folyékony fémet megfelelő alakú és méretű fém formába öntik. A formák végtelenített láncon helyezkednek el
|  | Acél termékek megjelenési forma szerint
|  | Acélöntvény Tuskó öntés után hengerelt termékek Folyamatos öntés után rudak, csövek, idomacélok, huzalok Finomított, ötvözött tömbök
|  | Az acéltermékek további feldolgozásának lehetséges módját és a megjelenési formákat mutatja az összefoglaló ábra.
19. ábra. Az acéltermékek feldolgozásának áttekintése
|  | Megjegyzés: Az ábra csak tájékoztató jellegű, nem képezi a számonkérés anyagát!
|  | Az acéltermékek összetétel szerinti felosztása
|  | Ötvözetlen acélok Gyengén ötvözött acélok (ötvöző% < 5%) Erősen ötvözött acélok (ötvöző% > 5%)
|  | Ötvözők: Mn, Si, Cr, Ni, Mo, V, W, Co
|  | Felhasználás:
|  | Szerkezeti acélok Szerszám acélok
|  | A vas-és acélgyártás összefoglalása
20. ábra. A vas-és acélgyártás folyamata
|  | A fémkohászat fémek előállítása ércekből A fémeket előállításuk után tovább dolgozzák fel kohászati termékekké A vas előállításának két folyamata a nyersvas és acélgyártás A korszerű acélokat finomítással, utókezeléssel hozzák a végső állapotba (a hozzáadott érték kb. 20-szoros árat eredményez)
|  | Alumíniumgyártás
|  | A földkéregnek egyik leggyakoribb alkotója az alumínium (kb. 7,5%). Az alumíniumot nem régen használják. Ipari méretekben gazdaságosan először Paul Heroult 1886-ban benyújtott szabadalma alapján tudták előállítani. A mai alumíniumgyártás is lényegében ennek megfelelően történik.
|  | Az alumíniumgyártás folyamatai
|  | Érc: bauxit Ebből hidrometallurgiai és pirometallurgiai eljárással timföldet (Al2O3) állítanak elő A timföld elektrolízisével (elektrometallurgiai eljárással) választják le az alumíniumot
|  | A bauxit feldolgozás folyamatai
|  | A bauxit bonyolult ércféleség, mely nagyobbrészt alumíniumhidroxidot (Al2O3xH2O) tartalmaz, de mellette megtalálhatók még a vasoxid (Fe2O3) a szilíciumdioxid (SiO2) és kisebb mennyiségben vanádium, titán, mangán és foszforvegyületek is.
|  | Bauxit előkészítés: őrlés, vizes mosás (tisztítás), szárítás Bauxit feldolgozás: Nátronlúgos kezelés 180-250 C°-on, ekkor nátriumaluminát keletkezik - NaAl(OH)4 Vörösiszap leválasztás Hűlés után kristályos alumíniumhidroxid - Al(OH)3 keletkezik Ezt 1200-1300 C°-on izzítva kapják a timföldet - Al2O3
|  | Alumínium kohászat
22. ábra. Alumínium elektrolizáló kád
|  | Az alumíniumot a timföldből elektrolitikus úton tűzfolyó elektrolízissel nyerik. Mivel a timföld vízben nem oldódik az elektrolit olvadék. Azonban a tiszta timföld olvadáspontja nagyon magas 2045 C°. Az olvadáspont csökkentésére a timföldet olvasztott kriolitban (Na3AlF6) oldják fel. Az így nyert anyag olvadáspontja 900-1000 C°. A kriolitban oldott timföld mennyisége 6-8%, mennyiségének csökkenésével nő az olvadáspont ezért a folyamat során a timföldet után kell pótolni. Lásd 22. ábra
|  | Cél: timföldből színalumínium előállítása Folyamat: elektrolízis katód: grafit bélésű kád, anód: grafit rúd, elektrolit: maga a betét Betét: kriolit (Na3AlF6) + 6-8% Al2O3
|  | Technológiai paraméterek: Hőmérséklet: 950-980 C° Egyenáram: U=4...5 V; I= 50...250 kA Kiválások: Katódbélésen az alumínium olvadék Grafit anódon az oxigén (erős fogyás) Csapolás időszakosan (98,5...99,5% Al)
|  | Anyagmérleg: 4 t bauxit 2 t timföld 1 t alumínium Energia igény: 15.000 kWh/ 1 t kohóalumínium 20.000 kWh/ 1 t finomított alumínium
|  | Alumínium termékek
|  | Öntvények Rudak, csövek Lemez, szalag, fólia Alakos munkadarabok (kovácsolás, folyatás, lemezalakítások) Előnyök: jó hő- és elektromos vezető, korrózióálló, könnyű Ötvözve kiváló tulajdonságú könnyűfém Az alumínium ötvözetekben hasznos ötvöző

|  | Ellenőrző kérdések
| 1. Egészítse ki a megadott szavakkal az alábbi definíciót. A megfelelő helyre a helyes szóhoz tartozó két-két számot írja be! A nyersvasgyártás lényege, hogy a vasat segítségével a állítják elő. 1. bauxit 2. pirit 3. nagyolvasztóban 4. oxigén befúvással 5. oxidációval 6. redukálással 7. vasércből 8. kokszból 9. koksz 10. vasérc 11. LD konverterben 12. ívfényes kemencében
| 2. Vizsgálja meg az alábbi állításokat és jelölje be a három igaz állítást!
| A felső öntéssel előállított tuskó felülete egyenletes, finom
| Az LD konvertereben a frissítés tiszta oxigén befúvatásával történik
| A frissítés célja a C tartalom csökkentése oxidációval
| A torokgáz nagy fűtőértékű, a levegő előmelegítésére használják
| Az acélgyártási nyersvas Si tartalma alacsony
| Az alumínium érce a tímföld
| 3. Milyen anyagokat adagolnak a nagyolvasztóba? Jelölje be a 4 helyes választ!
| ócskavas
| vasérc
| koksz
| mészhidrát
| acélgyártási salak
| mészkő
| hűtővíz
| bauxit
| 4. Rakja helyes sorrendbe az alumíniumgyártás lépéseit! Az első lépéssel kezdje!
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. |  |
| 5. Mit jelent az indirekt redukció? Jelölje be a helyes választ!
| A vasoxidot a C redukálja
| A vasoxidot a CO2 redukálja
| A vasoxidot a CO redukálja
| A vasoxidok redukciója
| 6. Mit jelent a direkt redukció? Jelölje be a helyes választ!
| A vasoxidot a C redukálja
| A vasoxidot a CO2 redukálja
| A vasoxidot a CO redukálja
| A vasoxidok redukciója
| 7. Mi a különbség az öntészeti és az acélgyártási nyersvas között? Jelölje be a helyes választ!
| Az öntészeti nyersvasnak nagyobb a C tartalma
| Az öntészeti nyersvasnak nagyobb a Si és P tartalma
| Az öntészeti nyersvasnak kisebb a C tartalma
| Az öntészeti nyersvasnak kisebba Si és P tartalma
| 8. Mi az acélgyártás lényege? Jelölje be a helyes megoldást!
| A nyersvas C és károsanyag tartalmának csökkentése redukcióval
| A nyersvas C és károsanyag tartalmának csökkentése oxidációval
| A nyersvas oxigéntartalmának csökkentése
| Az acél oxigéntartalmának csökkentése
| 9. Mi a dezoxidálás vagy csillapítás célja? Jelölje be a helyes megoldást!
| Az acél C tartalmának csökkentése oxidációval
| Az acél C tartalmának csökkentése redukcióval
| Az acél FeO tartalmának csökkentése Mn, Si, Al adagolással
| Az acél FeO tartalmának csökkentése argongázzal való átöblítéssel
| 10. Milyen módszerrel állítják elő elsősorban az ötvözött acélokat? Jelölje be a helyes megoldást!
| Siemens-Martin
| Konverteres
| Elektro-acélgyártás
| Elektrosalakos átolvasztás
| 11. Melyek a technológiai jellemzői az alumínium kohászatnak? Jelölje be a helyes megoldást!
| Kis áramerősséggel, nagy áramerősséggel végzett elektrolízis
| Kis feszültséggel, nagy áramerősséggel a tímföld vizes oldatából választja le az alumíniumot elektrolízissel
| Kis feszültséggel, nagy áramerősséggel tímföld- kriolit olvadékából az anódon választja le a fém alumíniumot elektrolízissel
| Kis feszültséggel, nagy áramerősséggel tímföld- kriolit olvadékából a katódon választja le a fém alumíniumot elektrolízissel
| 12. Jelölje be a helyes megoldást! Az alsó öntés egyenletes, jó kitöltést biztosít, ezért gyors, egyszerű és termelékeny.
| A mondat első fele hamis
| A mondat második fele igaz
| Igaz
| A mondat első fele igaz