KURZUS: Anyagismeret

MODUL: Egyensúlyitól eltérő átalakulások, hőkezelés

16. lecke: Az ausztenitesít átalakulásai. Átalakulási diagrammok

|  | az ausztenit diffúziós átalakulásai (perlites, bainites), jellemzői az ausztenit martenzites átalakulása, jellemzői proeutektoidos átalakulások átalakulási diagramok értelmezése, alkalmazási lehetősége
|  | A tartalom feldolgozása a következő követelmények teljesítését segíti:
|  | jellemezni az ausztenit perlites, bainites és martenzites átalakulási folyamatát értelmezni az átalakulási diagramokat
|  | Az ausztenit átalakulásai
|  | Az ausztenit egyensúlyitól eltérő módon végbemenő átalakulásai az A1 hőmérsékleten bekövetkező eutektoidos folyamat tanulmányozásával figyelhetők meg.
|  | Az eutektoidos folyamat:
γ 0,8 ( S ) → α 0,025 ( P ) + Fe 3 C 6,67
|  | A folyamat két rész folyamatra bontható. Ezek:
|  | γ → α átalakulás l.k.k-ből t.k.k.-be való átmenet C diffúzió, a Fe3C képződése
|  | A két részfolyamat időszükséglete nagyon eltérő.
|  | A γ → α átalakulás nagyon rövid idő alatt bekövetkezik, ha megvan az átalakulás hajtóereje a Δ T hőmérséklet különbséggel arányos szabadenergia különbség. Minél nagyobb a Δ T, annál nagyobb az átalakulás hajtóereje. A másik részfolyamat a karbon diffúzió, ez a C atomok mozgását jelenti. A diffúzió annál nagyobb, minél nagyobb a hőmérséklet és minél hosszabb az idő.
1. ábra. A diffúziós átalakulások időszükséglete
|  | Az ábrán megfigyelhető, hogy az egyensúlyi (átalakulási) hőmérsékleten az átalakulási kényszer (csira képződés) nulla, az időszükséglet végtelen, annak ellenére, hogy itt a legnagyobb a diffúzió. Nagy túlhűtés esetén ugyan nagy az átalakulás hajtóereje, de kicsi a diffúzió, tehát az átalakuláshoz szükséges idő, szintén nagy. A legkisebb idő akkor kell, ha a túlhűtés már elegendően nagy, de még elegendően nagy a diffúzió. Ha az átalakulás időszükségletét az idő logaritmusának függvényében ábrázoljuk C betűre emlékeztető alakú görbét kapunk, amelyet alakja miatt, C görbének neveznek.
|  | Az ausztenit átalakulásainak jellemzői
|  | Lassú hűtés esetén az átalakulás mindkét rész folyamata bekövetkezik.
|  | Az ilyen átalakulásokat diffúziós átalakulásnak nevezzük. Az átalakulás a kristályosodáshoz hasonlóan csira képződéssel jár, időszükséglete a csira képződéstől és a diffúziótól függ.
|  | Ha az ausztenitet az átalakulás hőmérsékletéről nagyon gyorsan (pl. vízben) hűtjük, a két rész folyamat közül, csak a γ → α rácsátalakulás megy végbe, a karbon diffúzió idő hiányában nem.
|  | A C atomok bennszorulnak a rácsban, és azt igen nagy belső feszültséget okozva eltorzítják. Ez a martenzites átalakulás. Azt a lehűtési sebességet, amelynél nagyobb megakadályozza a diffúziót, tehát martenzites átalakulást okoz vkritikus felső-nek nevezzük.
|  | Az ausztenit diffúziós átalakulásai
|  | Perlites átalakulás
|  | Az ausztenit az A1 hőmérséklet (723 C°) és kb. 550 C° között alakul át perlitesen.
2. ábra. A perlites átalakulás folyamata
|  | Ebben a hőmérséklet tartományban az eutektoidos átalakulás két részfolyamata közül a C diffúzió, a Fe3C képződése van "kedvezőbb helyzetben", mivel a viszonylag kis túlhűtés miatt nem túl nagy az átalakulás hajtóereje, de a nagy hőmérséklet miatt, nagy a diffúzió.
|  | Az átalakulás az ausztenit krisztallit határon megjelenő Fe3C csirákkal kezdődik. A C atomok az ausztenitből a cementit csira felé vándorolnak, így a csira környezete C-ben elszegényedik, és átalakul ferritté.
|  | Figyelje meg az ábrán a C atomok mozgásának iránya a sötéttel jelzett Fe3C felé történik. Az Fe3C lemezek mindkét oldalán kialakul az α ferrit. A folyamat körben az ausztenit szemcse határán lejátszódik. A befelé növekvő, összeérő kristályok a jellegzetes poligonális kristályhatárokat mutató, lemezes szerkezetű perlitet eredményezik.
A szövetképen a sötét vonalak az Fe3C, a világos részek a ferrit lemezek. |  |
3. ábra. Lemezes perlit mikroszkópos képe N 500x
|  | Az átalakulást a túlhűtés és a lehűlés sebessége úgy befolyásolja, hogy a nagyobb túlhűtés ill. sebesség a diffúzió feltételeit rontja, tehát a C atomok adott idő alatt rövidebb utat tudnak megtenni, vagyis a lemezek mérete csökken.
|  | A kisebb vastagságú lemezből álló finomabb szövetszerkezet nagyobb folyáshatárral, keménységgel, de kisebb alakváltozó képességgel jellemezhető.
|  | A perlites átalakulás jellemzői (összefoglalás)
A homogén γ ausztenitből α és Fe3C fázisokból álló kétfázisú eutektoid képződik. |  | diffúziós átalakulás csira képződéssel jár, a kezdő csira Fe3C bomlási folyamat γ ⇔ α + Fe 3 C
A γ ausztenitből α és Fe3C, a perlitből hevítéssel pedig γ keletkezik. |  | megfordítható, reverzibilis folyamat izotermikus és folyamatos hűtéssel is létrehozható a lehűtéskor képződő perlit mindig lemezes szerkezetű
Ejtsd bénit. |  | Bainites átalakulás
|  | Ha az ausztenitet 550 C° és kb. 250 C° közé hűtjük az átalakulás már más mechanizmussal megy végbe.
|  | Az eltérés oka, hogy ebben az esetben sokkal nagyobb a túlhűtés, tehát az átalakulás hajtóereje, így a két részfolyamat közül a γ → α átalakulás van "kedvezőbb helyzetben".
|  | Az ausztenit kristályhatáron tehát megjelennek a tű alakú ferrit csirák.
4. ábra. A bainites átalakulás folyamata
|  | Figyelje meg az ábrát! Az első rajz az ausztenit kristályhatáron megjelenő tű alakú ferrit csirát mutatja. A második rajzon azt látja, hogy a csira gyorsan nő.
|  | A túltelített ferritből azonban ezen a hőmérsékleten még ki tud diffundálni a C, tehát a ferrit tűk mellett apró Fe3C korongocskák keletkeznek. A ferrit növekedési sebessége lényegesen nagyobb, mint a diffúzió biztosította cementit képződés, ezért a cementit korongokat "benövi" a ferrit, és kialakul, a ferrit alapba ágyazott cementit korongocskákból álló szövetszerkezet, a bainit.
|  | Nézze tovább a 4. ábrát! A harmadik rajzon, a tű alakú ferrit csira "tövében" megjelent a pici Fe3C "korongocska" (a rajzon sötét színű). A gyorsan nővő ferrit benövi a cementit korongocskákat (negyedik, ötödik rajz.)
A bal oldali kép a bainit tű elektronmikroszkópos képét mutatja. Jól megfigyelhetők a "tűben" a cementit korongocskák. A jobb oldali ábra bainites szövetszerkezet mikroszkópos képe. N 500x. |  |
5. ábra. Bainit
|  | A bainites átalakulás folyamatát a ferritkristályok növekedése szabályozza. A bainit képződést is természetesen befolyásolja a túlhűtés. Ha túlhűtés kisebb (a hőmérséklet 500 C° körül), az ún. felső bainitet kapjuk.
|  | A felső bainit szerkezete mikroszkópon jól felismerhető.
|  | A ferrit karbon tartalma a kedvezőbb diffúzió miatt alacsony (kb. 0,025-0,006% C), csaknem megközelíti az egyensúlyit.
6. ábra. Felső bainit
|  | 350 C° alatt azonban olyan nagy a γ ⇒ α átalakulás hajtóereje, hogy az ausztenit kristályhatáron karbonnal erősen túltelített ferrit tűk jelennek meg, és a nagyon kicsi diffúzió nem teszi lehetővé, hogy a C-atomok jelentős mennyisége kidiffundáljon Fe3C korongokat képezve. Ezért a ferrit C tartalma meghaladja az egyensúlyit (0,15-0,3%) és az Fe3C már csak elektronmikroszkópon fedezhető fel.
7. ábra. Alsó bainit elektronmikroszkópos képe
|  | A bainites átalakulás jellemzői (összefoglalás)
Folyamatos hűtésnél mindig keletkezik martenzit is. |  | diffúziós átalakulás csiraképződéssel jár, a kezdő csira a ferrit bomlási folyamat γ ⇔ α + Fe 3 C megfordítható, reverzibilis folyamat izotermikus és folyamatos hűtéssel is létre hozható de 100%-ban csak izotermikusan
|  | Martenzites átalakulás
|  | Ha az ausztenitet nagyon gyorsan kb. 250 C°-ra le tudjuk hűteni úgy, hogy diffúziós átalakulás ne jöhessen létre, az átalakulás egy új mechanizmussal, martenzitesen megy végbe. Ebben az esetben a két részfolyamat közül, csak a γ → α rácsátalakulás következik be.
|  | A diffúziós átalakulások elkerüléséhez szükséges sebesség a felső kritikus lehűtési sebesség.
|  | Az átalakulás rácsátbillenéssel jön létre, a C atomok nem tudnak kidiffundálni, az α térközepes köbös rácsát tetragonálissá torzítják, ugyanis a C atomok az oldaléleken, a Fe atomok közé beékelődve helyezkednek el.
A lapközepes köbös ausztenitben oldott C jóval több, mint ami a térközepes köbös ferritben elférne (A1 hőmérsékleten a γ 0,8%C-t, míg az a csak 0,025%C-t tud oldani). A lehűlés sebessége olyan nagy, hogy a C atomok meg sem tudnak mozdulni, ott maradnak ahol voltak és erőssen eltorzítják a rácsot. Az ilyen rács a "tetragonálissá" (négyzetes oszlop) torzult. |  |
8. ábra. A martenzit rács torzulása
|  | Az ábra a C tartalom függvényében mutatja a lapközepes köbös ausztenit, és a c-vel jelzett tetragonális martenzit rácsméretét. Jól látható, hogy a C tartalom növelése a torzítást (a z tengely irányú méret) növeli.
|  | A torzítás mértéke az ausztenit C tartalmának függvénye.
9. ábra. A martenzit keménysége a C tartalom függvényében
|  | Az ábrán a C tartalom függvényében a perlit (egyensúlyihoz közeli szövetszerkezet) és a martenzit HV keménységét látjuk. A martenzit keménysége kb. 0,8% C tartalomig nő.
|  | A torzulás nagy belső feszültséget eredményez, ami a martenzitet nagyon keménnyé, rideggé teszi.
|  | A martenzites átalakulás akkor indul meg, ha a martenzit szabadenergiája (FM) elegendő mértékben kisebb az ausztenit szabadenergiájánál (FA).
10. ábra. Az ausztenit és a martenzit fázis szabadenergiája az átalakulási pont környezetében
|  | Figyelje meg, ahogy csökken a hőmérséklet egyre nagyobb a különbség a két fázis energiája között, tehát egyre nagyobb lesz az átalakulás kényszere, a hajtóerő!
|  | A szabadenergia különbség FA - FM >> 0, hiszen a fedezni kell
|  | a rácsátalakulással járó fajtérfogat növekedés és a a martenzit tűk felületi energia igényét.
|  | Ha az energia megvan, az átalakulás azonnal végbemegy, az ausztenit krisztalliton belül határtól, határig nőnek a martenzit tűk. Mivel az energia "elhasználódik", a további átalakulás újabb energia szükséglete, csak folyamatos hűtéssel biztosítható. Az újabb martenzittűk mérete kisebb lesz.
Ms martenzites átalakulás kezdő hőmérséklete Mf befejező hőmérséklete |  |
11. ábra. A martenzites átalakulás kezdő és befejező hőmérséklete a C tartalom függvényében
|  | Figyelje meg, hogy a C tartalom növekedésével egyre alacsonyabb hőmérsékleten kezdődik az átalakulás. Ennek az az oka, hogy az ausztenitben oldott több C egyre nagyobb energiát igényel a rács "szétfeszítéséhez".
|  | A martenzites átalakulás kezdő és befejező hőmérséklete a lehűlési sebességtől független az csak a C tartalom függvénye.
Az ábra durva martenzitet mutat. A képen a sötétebb színű tűk a martenzitek, a közbenső fehér rész az átalakulatlan ausztenit. |  |
12. ábra. Martenzit
|  | A martenzites átalakulás előrehaladásával az energia igény nő. Ennek az egyik oka az, hogy az átalakulás egy-egy ausztenit kristályon belül játszódik le, és a keletkezett martenzit a még át nem alakult részeket közrefogja "összenyomja". Újabb átalakulás során a fajtérfogat növekedés energia igénye ezért nagyobb. Az átalakulás előrehaladásával kisebb tűk képződnek, amelyeknek a felület/térfogat aránya nagyobb, ezért nő a felületi energia igény is. Az ausztenit tömegével arányos energia viszont az ausztenit átalakulásával csökken. Ezekből következően az átalakulás nem eredményezhet 100% martenzitet. Az át nem alakult ausztenitet maradék ausztenitnek nevezzük.
|  | Megjegyzés: a maradék ausztenit mennyisége kb. 0,6% C tartalom alatt 1% körüli, annál nagyobb karbon tartalom esetén szobahőmérsékletig végzett hűtés esetén nő, mivel Mf < 0. Mennyisége mélyhűtéssel (szobahőmérséklet alá) csökkenthető.
A tűk közötti világos részek a maradék ausztenitek. |  |
13. ábra. Martenzit és maradék ausztenit
|  | A martenzites átalakulás jellemzői (összefoglalás)
A homogén egy fázisú ausztenitből, homogén egyfázisú martenzit képződik. |  | akkor jön létre, ha v > vkritikusfelső nem diffúziós átalakulás, nem jár csira képződéssel rácsátbillenéssel jön létre csak folyamatos hűtés mellett megy végbe nem bomlási folyamat A ⇒ M
A martenzit hevítésekor felbomlik α és Fe3C fázisokra. A folyamat bonyolultabb, később tárgyaljuk. |  | irreverzibilis, nem megfordítható, a martenzitből hevítéskor, nem ausztenit keletkezik Ms és Mf csak a C-tartalomtól függ, a lehűlési sebességtől nem nem lehet 100% martenzitet létrehozni, mindig van maradék ausztenit
|  | Az eutektoidos átalakulást megelőző folyamatok
|  | A hipoeutektoidos acélok lehűtése során az ausztenit átalakulását megelőzi a ferrit, hipereutektoidos acélok esetében pedig a szekunder cementit kiválása. Az átalakulások diffúziós átalakulások, és mivel megelőzik az eutektoidos átalakulást ezért proeutektoidos átalakulásoknak nevezik. A keletkező proeutektoidos fázisok mennyisége a túlhűtéstől, a lehűtési sebességtől függ, megjelenési formái a karbon tartalmon kívül, az ausztenit szemnagyságától is függ. Az ausztenit szemnagyságának hatása abban nyilvánul meg, hogy a krisztallithatár a legreakcióképesebb. A durvább ausztenitben kevesebb a krisztallithatár, ezért az átalakulások megkezdődéséhez hosszabb idő kell.
|  | Hipoeutektoidos acélok
14. ábra. Proeutektoidos ferrit
A b) megfigyelhető hegesztett kötések hőbefolyásolt zónájában, vagy túlhevített acélokban. |  | Az ábrasor balról jobbra haladva csökkenő proeutektoidos ferritet mutat. (a fehér a ferrit, a sötét a perlit) Az a) kép kb. 0,2 %C esetén az ún. masszív ferrit A b) az ún. tűs vagy Wiedmanstetteni ferrit. A c) hálós ferrit A d) már csak foltokban fedezhető fel a ferrit
|  | Ahogy nő az acél C tartalma vagy a lehűlési sebesség, izotermikus hűtés esetén a hőmérséklet úgy egyre romlanak a diffúzió feltételei, tehát a ferrit kialakulásának esélye csökken. A masszív ferrit helyett akár ferritfoltos állapot is kialakulhat, de lehet olyan lehűtés is ahol teljesen elmarad a ferrit kiválása.
|  | Hipereutektoidos acélok
|  | Az ausztenit eutektoidos átalakulását megelőzi a cementit kiválása.
|  | A kiváló szekunder cementit lehet:
|  | szemcsés hálós
A képen a fehér vonalak a volt ausztenit krisztallithatáron kivált szekunder cementitek. |  |
15. ábra. Szekunder cementit és perlit
|  | Proeutektoidos átalakulások
|  | A keletkező proeutektoidos fázisok mennyisége függ:
|  | túlhűtéstől, növelésével csökken lehűlési sebességtől, növelésével csökken az ausztenit szemnagyságától
|  | Átalakulási diagramok
|  | Az átalakulási diagramok egy acél ausztenitjének különböző hőmérsékleteken bekövetkező átalakulásainak időszükségletét mutatják. Az ausztenit átalakulásait hasonlóan az ausztenitesedéshez vizsgálhatjuk: izotermikus és folyamatos hűtés közben.
|  | Az átalakulási diagramokban különböző hőmérsékleteken
|  | az átalakulás megkezdéséhez (inkubációs idő), és a befejezéséhez szükséges időket tüntetjük fel az idő függvényében.
|  | Az idő logaritmikus léptékben van!
|  | Az izotermikus átalakulási diagrammok felvétele
|  | Az izotermikus átalakulási diagramokat, vagy C-görbéket az ausztenitesítési diagramoknál ismertetett mérésekkel vehetjük fel.
|  | A kísérlethez ebben az esetben is kis méretű kb. 5 mm átmérőjű 1-4mm vastag furattal ellátott próbatesteket készítünk, és ezeket kemencében ausztenitesítjük A próbatesteket ezután adott hőmérsékletű sófürdőbe helyezzük különböző időre (1 sec-tól több óra), majd a hőntartás elteltével vízbe dobjuk. A vízhűtés hatására a még át nem alakult ausztenit martenzitté alakul, az átalakulás során keletkező szövetelemek változatlanul maradnak.
|  | Az átalakulási folyamatokról mikroszkópos vizsgálattal, vagy még egyszerűbben keménység méréssel győződhetünk meg. Ha a keménységeket a sófürdőben tartás idejének függvényében ábrázoljuk a különböző hőmérsékleteken S alakú görbéket kapunk. Ahol a keménység csökkenni kezd van az átalakulás kezdő (start), ahol állandóvá válik a befejező (finish) pontja.
|  | Izotermikus diagramok
16. ábra. Eutektoidos (C=0,8%) acél elvi izotermikus diagramja
|  | Elvben minden acél izotermikus átalakulási diagramjának három része van
|  | perlites bainites átalakulások kezdő és befejező C görbéi A perlites és a bainites átalakulás vonalai az ötvözetlen acéloknál nem jelennek meg külön. martenzites átalakulása vonalai
17. ábra. Az eutektoidos acél izotermikus átalakulási diagramja (C görbe)
|  | Figyelje meg az ábrát! Az ábrán fel vannak tüntetve az egyes átalakulások, sőt azt is láthatja, hogy ezek hogyan történnek.
|  | A gyakorlatban a különböző összetételű acélok izotermikus átalakulási diagramjait mérésekkel veszik fel és különböző atlaszokban, kézikönyvekben publikálják. A 18. és 19. ábrák a Max Planck Institut által kiadott hőkezelési atlaszból kivett acélok izotermikus diagramjai.
Az ábrán feltüntetett jelölések: A az ausztenit területe F a ferritképződsé területe P a perlitképződés területe Zw a bainit képződés területe (a német irodalmakban a bainit elnevezés Zwischenstufengefüge) M a martenzitképződés területe o keménység HRC illetve HV értékben kifejezve 1,2, .. szövetlemek mennyisége %-ban |  |
18. ábra. Ötvözetlen 0,45% C acél C görbéje
A felső sorban a kémiai összetétel van feltüntetve. A diagram alakját befolyásolja az ausztenitesítés hőmérséklete a felhevítés sebessége és a hőntartási idő is. |  |
19. ábra. Gyengén ötvözött acél C görbéje
|  | A diagramokat tájékoztatásul közöljük, nem képezik a számonkérés anyagát!
|  | Folyamatos hűtésre érvényes átalakulási diagramok
|  | A gyakorlatban a lehűtés ritkán izotermikus, leggyakrabban folyamatos, ezért szükséges meghatározni, a folyamatos lehűlésre érvényes átalakulási diagramokat is.
|  | Folyamatos hűtés közben az ausztenit ugyanazokká a szövetelemekké, tehát perlitté, bainitté, és martenzitté alakul. Az átalakulások kezdő és befejező pontjait különböző lehűlési sebességek mellett veszik fel, általában programozható dilatométerek segítségével, ahol az átalakulásra a fajtérfogat megváltozásának mérése alapján következtethetünk.
|  | A különböző lehűlési sebességek mellett meghatározott átalakulás kezdő és befejező pontjait ebben az esetben is a hőmérséklet logaritmus idő koordináta rendszerben ábrázoljuk. A diagram alakja hasonló az izotermikuséhoz, a különbség abban van, hogy átalakulás csak ausztenitből lehetséges, ezért bizonyos vonalak elvesztik értelmüket.
20. ábra. A folyamatos hűtésre érvényes átalakulási diagram értelmezése
|  | Az ábrába berajzoltuk a felső és az alsó kritikus lehűlési sebességet. A vfkrit azt jelenti, hogy ennél gyorsabban hűtve az ausztenit martenzitté alakul, míg az alsó kritikus lehűlési sebesség azt mutatja, hogy ennél lassabban hűtve az ausztenit átalakulása a C tartalomtól függően ferrit perlitté alakulva fejeződik be.
|  | Az acélok folyamatos átalakulási diagramjait is mérésekkel veszik fel és szintén szakkönyvekben, hőkezelési atlaszokban publikálják.
A görbén minden esetben fel kell tüntetni az adott acél pontos összetételét. Az atlaszokban feltüntetik az ausztenitesítés hőmérsékletét és a hőntartás idejét. Ezek az ausztenit szemcsenagyságát befolyásolják, ami a vonalak helyzetét kismértékben befolyásolja. |  |
21. ábra. 0,45% hipoeutektoidos acél folyamatos átalakulási diagramja
|  | A folyamatos lehűlésre érvényes diagramot csak folyamatos lehűlési sebességek mentén lehet értelmezni!
|  | A folyamatos lehűlésre érvényes átalakulási diagramok a hőkezelés fontos segédeszközei.
22. ábra. Gyengén ötvözött acél folyamatos hűtésre érvényes átalakulási diagramja

|  | Ellenőrző kérdések
| Jelölje meg az egy helyes választ!
| 1. Mi jellemzi az ausztenit perlites átalakulását?
| Diffúziós átalakulás, a vezető fázis a cementit.
| Diffúziós átalakulás a vezető fázis a ferrit.
| Diffúziós átalakulás, nem jár csiraképződéssel.
| Rácsátbillenéssel jön létre.
| 2. Mi jellemzi az ausztenit bainites átalakulását?
| Cementit csirával indul, rácsátbillenéssel jön létre.
| Csak folyamatos hűtés közben megy végbe.
| Nem diffúziós átalakulás, a fajtérfogat csökkenésével jár.
| Diffúziós átalakulás a vezető fázis a ferrit.
| 3. Mi a feltétele az ausztenit martenzites átalakulásának?
| A felső kritikus lehűlési sebességnél gyorsabb hűtés.
| Felső kritikus lehűlési sebességnél lassabb hűtés.
| 0,2%-nál nagyobb karbontartalom.
| Megfelelő hosszú idő a diffúzióhoz.
| 4. Vizsgálja meg az alábbi állítást! Az ausztenit egyensúlyitól eltérő átalakulásai diffúziót igényelnek, ezért csak izotermikus körülmények között jöhetnek létre.
| A mondat mindkét része hamis.
| A mondat mindkét fele igaz, de nincs logikai összefüggés.
| A mondat mindkét része igaz és logikai összefüggés van.
| A mondat első fele igaz.
| 5. Vizsgálja meg az alábbi állítás és indoklás helyességét! Adott összetételű acél esetében a proeutektoidos ferrit mennyisége a lehűlési sebesség növelésével csökken.
| Igaz, mert csökken a diffúzióra rendelkezésre álló idő.
| Hamis, mert a proeutektoidos ferrit mennyisége nem függ a lehűtés sebességétől.
| Igaz, mert nő az acél ausztenitjének átalakulási hajlama, és átalakul perlitesen.
| Hamis, mert a proeutektoidos ferrit mennyisége az acél karbon tartalmának függvénye.
| 6. Mi jellemzi a martensites átalakulást?
| Cementit csirával indul, rácsátbillenéssel jön létre.
| Csak folyamatos hűtés közben megy végbe.
| Nem diffúziós átalakulás, a fajtérfogat csökkenésével jár.
| Ferritcsirával indul, diffúziós átalakulás.
| 7. Vizsgálja meg a feltüntetett állításokat. Jelölje be a 7 helyes választ!
| A martenzites átalakulás kezdő és befejező hőmérséklete nem függ a lehűlés sebességétől csak az ausztenit C tartalmától.
| Az alsó bainit ferritjének C tartalma nagyobb, ezért keményebb, mint a felső bainit.
| A felső kritikus lehűlési sebesség a C görbe orrpontjához húzott érintő sebesség. Ennél lassabban hűtve az ausztenit martenzitté alakul.
| A perlites átalakuláskor keletkező lemezek mérete a diffúzió függvénye. A lassabb hűtés vékonyabb lemezeket eredményez.
| A martenzites átalakulás rácsátbillenéssel jön létre nem diffúziós folyamat.
| A martenzites átalakulás nem jár csiraképződéssel, nem diffúziós folyamat, mind izotermikus, mind folyamatos hűtés során létrejön.
| A martenzites átalakulás csiraképződéssel járó diffúziós átalakulás, a vezető fázis a vaskarbid.
| A diffúziós átalakulások során az ausztenit nem bomlik fel, és a folyamat nem megfordítható.
| A perlit lemezek mérete a túlhűtés mértékétől vagy a hűtés sebességétől függ. A szilárdság és a keménység a lemezek méretének csökkenésével nő. A nagyobb túlhűtés vastagabb lemezeket eredményez.
| Az izotermás átalakulási diagramból leolvashatjuk az átalakulások megkezdéséhez szükséges időt.
| A folyamatos átalakulási diagrammokból meghatározhatjuk az átalakulásokhoz szükséges lehűlési sebességeket és a keletkező szövetszerkezet keménységét.
| Az ausztenit perlites átalakulása diffúziós folyamat a vezető fázis a ferrit.
| A martenzites átalakulás rácsátbillenéssel jön létre diffúziós folyamat.
| Az ausztenit bainites átalakulása diffúziós folyamat a vezető fázis a ferrit.
| A perlites átalakuláskor keletkező lemezek mérete a diffúzió függvénye. A lassabb hűtés vastagabb lemezeket eredményez.