KURZUS: Anyagismeret

MODUL: A szerkezeti anyagok tulajdonságai és vizsgálatuk

1. modulzáró feladatok

|  | 1. Mi jellemzi a kovalens kötést?
| Azonos fajtájú elemek között jön létre, a szomszédos atomok megosztják az elektronokat, nem irányított, gyenge kötés.
| Azonos fajtájú elemek között jön létre, a szomszédos atomok megosztják az elektronokat, irányított, erős kötés.
| Pozitív fém atomok és a negatív elektronok között jön létre úgy, hogy a szomszédos atomok megosztják az elektronokat, irányított, gyenge kötés.
| Pozitív fém atomok és a negatív elektronok között jön létre úgy, hogy a szomszédos atomok megosztják az elektronokat, irányított, erős kötés.
1 pont
| 2. Az ábrán látható diagramok alapján írja be a megfelelő betűt az adott anyag mellé! Lágyacél Gömbgrafitos öntöttvas Ötvözetlen alumínium Ólom Lemezgrafitos öntöttvas Hidegen alakított fém 1 pont
| 3. Az alábbi adatok ismeretében határozza meg a szabványos anyagjellemzőket lágyacél szakítóvizsgálata alapján és jelölje be a helyes megoldást! do = 10 mm Lo = 50 mm FeH = 21 kN Fm = 34 kN du = 5,6 mm Lu = 68 mm
| ReH= 270,5 N/mm2; Rm= 433,1 N/mm2; A = 26%; Z = 44%
| ReH= 267,5 N/mm2; Rm= 435,1 N/mm2; A = 26%; Z = 44%
| ReH= 270,5 N/mm2; Rm= 443,1 N/mm2; A = 26%; Z = 68,7%
| ReH= 267,5 N/mm2; Rm= 433,1 N/mm2; A = 36%; Z = 68,7%
1 pont
| 4. Milyen anyagok vizsgálatára használjuk a nyomó és a szilárdsági hajlító vizsgálatot?
| Rideg.
| Szívós.
| Képlékeny.
| Bármilyen.
1 pont
| 5. Milyen anyagok keménységmérésére használjuk a Brinell keménységmérést?
| 450 HB-nél kisebb keménységű anyagokat, kivéve az öntöttvasakat.
| Kemény, edzett anyagokat.
| 450 HB-nél kisebb keménységű acélok, öntöttvasak, könnyű-és színesfémek.
| Bármilyen anyag, nincs megkötés.
1 pont
| 6. Milyen benyomó szerszámot használunk a Rockwell C keménységmérésnél, és milyen anyagokat mérhetünk vele?
| 136°-os csúcsszögű gyémánt gúla kemény, edzett anyagokat.
| Edzett acélgolyó, kemény, edzett anyagokat.
| 120°-os gyémánt kúp, kemény, edzett anyagokat.
| Keményfém golyó, kemény anyagokat.
1 pont
| 7. Milyen anyagok keménységének mérésére használjuk a Vickers keménységmérést és milyen tartományba eshet a meghatározott keménység?
| Kemény, edzett acélok, 30-70 (max. 100).
| Kisebb keménységű anyagok, könnyű és színesfémek, acélok, öntöttvasak max. 450.
| Lágy fémek, kivéve az öntöttvasat max. 450.
| Bármilyen anyag, nincs megkötés (20-3000).
1 pont
| 8. Mit nevezünk ütőmunkának?
| K= Gr(h1-ho) [J]
| K= Gr(ho-h1) [J]
| K= Gr(ho-h1) [J/cm2]
| K= Gr(h1-ho) [J/cm2]
1 pont
| 9. Mit nevezünk az acélok kifáradási határának?
| Azt a feszültséget, amely 107 ismétlési számnál okoz törést.
| A 107 ismétlési számhoz tartozó feszültséget, amely nem okoz törést.
| Azt a feszültséget, amelynél a darab az ismételt igénybevétel hatására eltörik.
| Azt a feszültséget, amely 105 ismétlési számhoz tartozik.
1 pont
| 10. Hogyan viselkednek az acélok szobahőmérsékleten állandó terhelés hatására?
| Az alakváltozás csak a terhelés nagyságától függ és időben nem állandó.
| Az alakváltozás csak a terhelés nagyságától függ és időben állandó.
| Az alakváltozás a terhelés nagyságától és az időtől függ.
| Az alakváltozás az idő függvényében növekszik.
1 pont
| 11. Mitől függ a szerkezeti anyagok esetében az alakváltozás a kúszási hőmérséklet felett?
| Csak a terheléstől.
| Csak a hőmérséklettől.
| A terheléstől és a hőmérséklettől.
| A terheléstől, a hőmérséklettől és az időtől.
1 pont
| 12. Hogyan befolyásolja az anyag tisztasága a hővezető képességet?
| Az ötvözők növelik, a szennyezők csökkentik.
| Az ötvözők és a szennyezők csökkentik.
| Nem befolyásolják.
| Csak az intersztíciósan oldódó ötvözőknek és szennyezőknek van hatása a hővezető képességre.
1 pont